A Budapesti Építész Kamara Alapszabálya

###

###

###

### TARTALOMJEGYZÉK

##

## I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1.§. Név 3

2.§. Székhely 3

3.§. Illetékességi terület 3

4.§. Meghatározás, rendeltetés 3

5.§. A működés törvényességi alapja 3

6.§. Törvényességi felügyelet 3

## II. FELADATOK

7.§. Közfeladatok 5

8.§. Érdekvédelmi feladatok 6

9.§. Önigazgatási feladatok 6

10.§. Szolgáltatási feladatok 8

## III. SZERVEZETI REND

11.§. A Budapesti Építész Kamara szervei 9

12.§. A Taggyűlés 9

13.§. Az Elnökség 14

14.§. A Választott Bizottságok 16

15.§. A Kinevezett Bizottságok 18

16.§. A Titkár, Titkárság, Titkárságvezető 19

## IV. A GAZDÁLKODÁS SZABÁLYAI

17.§. A gazdálkodás jellege, általános szabályai 21

18.§. A tagdíj 21

19.§. A költségvetés 22

## V. TAGSÁGI VISZONY, A TAG JOGAI ÉS KÖTELESSÉGEI

20.§. A tagfelvétel általános feltételei 24

21.§. Tagfelvételre jogosító szakmai feltételek 24

22.§. A tagfelvétel rendje 24

23.§. A tag jogai 25

24.§. A tag kötelességei 25

25.§. A tagsági viszony átjegyzése 25

26.§. A tagsági viszony felfüggesztése 25

27.§. A tagsági viszony megszűnése 26

28.§. A tagsági viszony nyilvántartása 26

## VI. TAGSÁGI VISZONY A MAGYAR ÉPÍTÉSZ KAMARÁBAN

29.§. A tagsági viszony jellege 27

30.§. A Budapesti Építész Kamara képviselete 27

31.§. A Budapesti Építész Kamara jogai 27

32.§. A Budapesti Építész Kamara kötelességei 28

## VII. EGYESÜLÉS SZABÁLYAI, MŰKÖDÉS FELFÜGGESZTÉSE

33.§. Az egyesülés szabályai 29

34.§. A működés felfüggesztése 29

#

#

#

#

#

#

#

#

#

# A Budapesti Építész Kamara, Alapszabályát - az 1996. évi LVIII tv. hatályos rendelkezéseinek megfelelő módosításokkal egységes szerkezetben - az alábbiak szerint teszi közzé:

# I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1.§. NÉV

1. Budapesti Építész Kamara

2. Rövidített név: BÉK

3. Angolul: Chamber of Budapest Architects

4. Németül: Budapester Architektenkammer

2.§. SZÉKHELY

1088 Budapest, Ötpacsirta u. 2.

3.§. ILLETÉKESSÉGI TERÜLET

Budapest Főváros közigazgatási területe

4.§. MEGHATÁROZÁS, RENDELTETÉS

1. A Budapesti Építész Kamara a kamarai tagsági feltételeknek megfelelő természetes személyek által létrehozott, nyilvántartott tagsággal, önkormányzattal, budapesti feladat- és hatáskörrel rendelkező köztestület, mely közhasznú szervezetnek minősíthető.

2. A Budapesti Építész Kamara rendeltetése, hogy Budapesti működési illetékességgel tagjainak szakmagyakorlását, azok jog- és szabályszerű működését felügyelje és ellenőrizze, tagjai felett a törvény korlátai között fegyelmi jogkört gyakoroljon, tagjai anyagi, erkölcsi és szakmai érdekeit képviselje, az építészeti hivatás szakmai és erkölcsi tekintélye és ezen keresztül a terület építészeti kultúrája felett őrködjék.

3. Jogszabály által engedélyhez és névjegyzékbe vételhez kötött önálló építészeti tervezői, és építészeti szakértői (továbbiakban együtt építészeti) tevékenység – az 1996. évi LVIII. Tv. 1.§ (4) bekezdésében és az 52/A §-ban foglalt kivétellel - csak területi kamarai tagság alapján folytatható.

4. A Budapesti Építész Kamara tagja építészeti* tevékenységet az ország egész területén végezhet.

5. A Ptk. 685. §-ának c. pontja szerinti gazdálkodó szervezet és más jogi személy a 3. pontban meghatározott építészeti tevékenységet csak területi kamarai tagsággal rendelkező alkalmazottja, vagy tagja - ideértve az egyéni vállalkozót is - útján végezhet.

5.§. A MŰKÖDÉS TÖRVÉNYESSÉGI ALAPJA

A Budapesti Építész Kamara a tervező- és szakértő mérnökök, valamint építészek szakmai kamaráiról szóló 1996. évi LVIII. Tv, az 1996. november 25-i Taggyűlésen elfogadott és azóta többször módosított Alapszabálya alapján működik.

6.§. TÖRVÉNYESSÉGI FELÜGYELET

1. A Budapesti Építész Kamara törvényességi felügyeletét a kormányzati szervezetben kijelölt miniszter gyakorolja.

# I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

#

# A miniszter ellenőrzi, hogy az alapszabály megfelel-e a jogszabályoknak, továbbá, hogy a Budapesti Építész Kamara szerveinek határozatai nem sértik-e a

2. jogszabályokat, az Alapszabályt, vagy a Magyar Építész Kamara Alapszabályát és Szabályzatait.

3. Ha a Budapesti Építész Kamara működésének törvényessége másképpen nem állítható helyre, a miniszter bírósághoz fordul.

# II. FELADATOK

7. §. Közfeladatok

A Budapesti Építész Kamara, az illetékességi területén, az építészeti tevékenység jogszerűségének és szakmai színvonalának javítása érdekében az alábbi közfeladatokat látja el:

1. Területi összesítésben vezeti a Tervezői és Szakértői Névjegyzéket, ennek keretében a hatályos jogszabályok alapján az államigazgatási eljárás általános szabályait alkalmazva első fokon elbírálja a tervezői, illetve szakértői tevékenység folytatásához előírt feltételek teljesülését és határoz a Tervezői, illetve Szakértői Névjegyzékbe vételről, kizárásról, illetve törlésről.

a. A tagsági viszonnyal kapcsolatos határozatot - első fokon - a Budapesti Építész Kamara Elnöksége, a Tagfelvételi Bizottság jelentésének felhasználásával, illetve a tag kérelme vagy halála estén a Titkár jelentése alapján hozza.

b. Az etikai-fegyelmi eljárás tagsági viszonyt érintő határozatát első fokon az Etikai-Fegyelmi Bizottság hozza, a jogerős határozatot a Titkárság hajtja végre.

c. A Budapesti Építész Kamarának a tervezői, illetve szakértői névjegyzékbe vételről, kizárásról és törlésről hozott határozatai „Közigazgatási határozat”-nak minősülnek. Az ezekkel kapcsolatos eljárás szabályait a közjogi feladatok Ügykezelési és Pénzügyi Szabályzata tartalmazza.

2. Vezeti illetékességi területén az Európai Gazdasági Térség állampolgárainak elkülönített névjegyzékét, akik az építészeti tevékenységüket oly módon kívánják gyakorolni, hogy Magyarországon gazdasági céllal le kívánnak telepedni. A névjegyzékbe vételről, a kérelmező kamarai felvételét követően dönt.

Vezeti egész Magyarországra kiterjedő hatállyal az Európai Gazdasági Térség azon állampolgárainak elkülönített névjegyzékét, akik nem kívánnak Magyarországon gazdasági céllal letelepedni, de építészeti tevékenységet kívánnak Magyarországon folytatni. A Budapesti Építész Kamara a kérelmező elkülönített névjegyzékbe vételéről a kérelmező által kötelezően bejelentett tevékenység ismertetése és külön jogszabályban meghatározott feltételek vizsgálata alapján dönt. A Budapesti Építész Kamara ezen személyeket a szolgáltatás időtartamára, de legfeljebb egy évre elkülönítetten vezetett névjegyzékben tartja nyilván. Fenti határidőt követően a névjegyzékbe vett személyeket a névjegyzékből törölni kell.

3. Figyelemmel kíséri, hogy az építészeti tevékenységet csak az arra jogosultak végezzék, ennek keretében illetékességi területén:

a. tagjait nyilvántartja és a nyilvántartási adatokat a Magyar Építész Kamara számára átadja,

b. az építészeti tevékenységet végzők jogosultságát vizsgálja és ellenőrzi, a Magyar Építész Kamara által vezetett Névjegyzék(ek) adatai és a Budapesti Építész Kamara Elnöksége irányelvei alapján. A tervező jogosultságának megállapítása céljából - a személyes adatok védelméről és közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. tv. rendelkezéseit is figyelembe véve -:

- építési engedélyek nyilvántartásába betekinthet,

- az építésügyi és az építésfelügyeleti hatóság megkeresésére, vagy ha ezt a területi kamaráknál folyamatban lévő eljárás indokolja a tervdokumentációk alapján véleményt nyilváníthat,

- az építésfelügyeleti hatóságok éves ellenőrzési ütemtervének tartalmára javaslatot tehet,

# II. FELADATOK

- az építésügyi, illetve építésfelügyeleti hatóság ellenőrzéseiben, célvizsgálataiban részt vehet,

- illetékes hatóságoktól tájékoztatást kérhet,

- szükség esetén az intézkedésre jogosult hatóságnál eljárást kezdeményezhet.

c. Ha a vizsgálat jogosulatlan személy tervezését állapítja meg, a Budapesti Építész Kamara Elnöke az illetékes hatóságnál kezdeményezi a törvénysértés azonnali megszüntetését, illetve szükség esetén jogi eljárást kezdeményez.

4. Ellenőrzi, hogy tagjai, valamint - építészeti tevékenységgel foglalkozó - gazdálkodó szervezetek, vállalkozók építészeti tevékenysége és annak minősége megfelel-e a vonatkozó jogszabályoknak, hatósági előírásoknak, szakmai követelményeknek.

Szükség esetén saját hatáskörben eljár, vagy intézkedésre jogosult hatóságnál eljárást kezdeményez.

E feladat teljesítése érdekében:

a. a Budapesti Építész Kamara a székhelyén nyilvánosan hozzáférhető módon összegyűjti és nyílvántartja az építészeti tevékenységre vonatkozó jogszabályokat, hatósági előírásokat, a MÉK Alapszabályát és Szabályzatait, valamint az illetékességi területén érvényes egyéb építészeti tevékenységgel összefüggő szakmai előírásokat.

b. a Szakmafelügyeleti Bizottságon keresztül vizsgálja és ellenőrzi a jogosult tervezők építészeti tevékenységének jog- és szakszerűségét.

c. ha (az a. pontban felsorolt) szabályok betartásában az Elnökség mulasztást állapít meg, úgy a hiba, hiányosság megszüntetése érdekében eljárást kezdeményez.

5. Figyelemmel kíséri és vizsgálja illetékességi területén az építészeti tevékenységgel kapcsolatos, jogszabályok (így különösen a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX tv., a tisztességtelen piaci magatartás és versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII tv., az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII tv., helyi önkormányzati rendeletek) érvényesülését.

6. Kivizsgálja a tagjait érintő szakmai és etikai panaszokat, eljár ezen panaszok okának mielőbbi megszüntetésében. E feladat teljesítése érdekében Etikai-Fegyelmi Bizottságot működtet.

7. Együttműködik az építészeti tevékenységet érintő kérdésekben az illetékes hatóságokkal, valamint a helyi önkormányzati szervekkel.

E feladat teljesítése érdekében:

a. a Budapesti Építész Kamara Elnöksége az illetékességi területén működő önkormányzatokkal az együttműködés formáját és tartalmát rögzítő megállapodás(oka)t kezdeményez,

b. az Önkormányzatok tevékenységét szakmai információkkal (Szabályzatok, Névjegyzékek) segíti,

c. tagjai közül - az egyes Budapesti Kerületek önkormányzatával szakmai kapcsolatot tartó - Területi Biztost állít.

8. A megbízók és tagjai érdekeit figyelembe véve közreműködik a tervezői és szakértői tevékenység minőségellenőrzési rendszerének kialakításában és működtetésében.

8.§. ÉRDEKVÉDELMI FELADATOK

A Budapesti Építész Kamara képviseli tagjainak érdekeit a hatáskörébe tartozó építészeti tevékenységgel összefüggő ügyekben. Ennek keretében:

# II. FELADATOK

1. támogatja a felsőoktatásban tanulók és a pályakezdők szakmai gyakorlaton való részvételét,

2. együttműködik az építészeti tevékenységet érintő kérdésekben a területi érdekképviseleti, szakmai és egyéb társadalmi szervezetekkel, (pl.: MÉSZ, ÉTE, MUT) valamint más köztestületekkel,

3. véleményezi az igazságügyi építész szakértővé történő kijelölést,

4. figyelemmel kíséri és nyilvántartja a tevékenységi körét érintő versenytárgyalások, tervpályázatok kiírását és lebonyolítását. E feladat ellátása érdekében:

a. Szakmafelügyeleti Bizottságot működtet,

b. ellátja a Tervpályázati Szabályzatban meghatározott Területi Kamarára háruló feladatokat,

5. szakmai nyilvánosság biztosításával tagjai érdekeit védi.

9.§. Önigazgatási feladatok

A Budapesti Építész Kamara önigazgatási feladatkörében:

1. Megalkotja, illetve szükség esetén módosítja - a vonatkozó törvény keretei között - alapszabályát:

a. mely kizárólag a Taggyűlés hatásköre,

b. módosítási indítványt: az Elnök, vagy az Elnökségi tagok, vagy a Felügyelő Bizottság, vagy a tagok minimum 10 %-a a Taggyűlés napját megelőző 20. napig terjeszthet elő,

c. ha a b. pontban előírt feltételek nem teljesülnek, úgy az indítványt - ha a Taggyűlés napirendre tűzi - határozathozatal nélkül tárgyalja.

d. A Taggyűlés alapszabályt érintő határozatát a Titkár a Felügyeleti Szervnek és az illetékes Fővárosi Bíróságnak 15 napon belül bejelenti.

2. Tagjaival szemben - első fokon – etikai-fegyelmi eljárást folytat le.

a. Az eljárást - első fokon - a tag lakóhelye szerint illetékes területi kamara Etikai-Fegyelmi Bizottsága folytatja le.

b. Az eljárás lefolytatását az érintett személy is kérheti, ez esetben az eljárást le kell folytatni.

c. Az eljárás szabályait az Etikai-Fegyelmi Szabályzat tartalmazza.

3. Nyilvántartást vezet tagjairól és tagjelöltjeiről, melynek során a személyes adatok védelméről és közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvényeknek a személyes adatvédelemre vonatkozó szabályai szerint jár el.

a. A Budapesti Építész Kamara tagságát - a 7.§.2.a. pont szerint - nyilvántartja.

b. A Budapesti Építész Kamara tagjairól és tagjelöltjeiről az országosan egységes -belépési nyilatkozaton szereplő - adatokat gyűjti, és - a Magyar Építész Kamarával együttműködve - tartja nyílván.

c. A Budapesti Építész Kamara, a tag Budapesti- és Magyar Építész Kamarában betöltött tisztségeit, tagozati tagságát, tervezői és szakértői jogosultságait, megbízatásait, fegyelmi büntetéseit - azok elévüléséig - tagdíj kötelezettségeinek teljesítését nyilvántartja.

d. A Budapesti Építész Kamara tagjairól a., b., c. pontban nem szereplő további szakmai információt csak Elnökségi határozattal gyűjthet. Ezen információk közzétételéhez az érintett tagok írásos hozzájárulása szükséges.

4. Tagjai számára építészeti tevékenységükkel kapcsolatos egyéb szolgáltatásokat nyújt.

# II. FELADATOK

10.§. Szolgáltatási feladatok

1. A Budapesti Építész Kamara rendszeresen, térítésmentesen, a Magyar Építész Kamarával együttműködve tájékoztatja tagjait:

a. a Magyar Építész Kamara határozatairól, közleményeiről, állásfoglalásairól és közérdekű országos jelentőségű információiról,

b. a Budapesti Építész Kamara Taggyűlésének, Elnökségének határozatairól, beszámolóiról és munkájáról, a Felügyelő Bizottság határozatairól,

c. a Budapesti Építész Kamara tagságával kapcsolatos adatokról (taglétszám, szakági összetétel) az Etikai-Fegyelmi Bizottság döntéseiről, a jogerős fegyelmi határozatokról, a tagok tagdíjfizetési adatairól.

2. Figyelemmel kíséri illetékességi területén az építészeti tevékenységgel összefüggő:

a. önkormányzati döntéseket, rendeleteket,

b. bírósági döntéseket, eljárásokat,

c. versenytárgyalások, tervpályázatok meghirdetését és eredményhirdetését, és ezen információkról folyamatosan tájékoztatja tagjait és a Magyar Építész Kamarát

3. Számontartja és az érdeklődőknek rendelkezésére bocsátja illetékességi területén:

a. az állást kereső építészek,

b. illetve az állást kínáló szervezetek hirdetéseit.

4. Tagjainak, tagjelöltjeinek tevékenységét jogi, adózási, biztosítási szaktanácsadás megszervezésével, szerződésminták kidolgozásával és forgalmazásával segíti.

5. Tagjainak piaci információt nyújt, az illetékességi területén alkalmazott díjazás adatairól, irányelveiről.

6. Tagjai tagsági viszonyát - kérésre - hitelesen igazolja.

7. A Hivatalos Tervezői és Szakértői Névjegyzék kiadásához tagjairól - a jogszabályi előírások alapján - a Magyar Építész Kamara számára adatot szolgáltat.

8. Tevékenységi, illetve illetékességi körén belül jelentkező szakértői feladatok ellátását, szakértő tagjai bevonásával - felkérés esetén - megszervezi.

9. Felkérés esetén illetékességi területén a tagsági viszony megszűnéséből, vagy felfüggesztéséből eredő kár elhárításában, - a tervezési munka szakszerű és jogszerű folytatásának megszervezésében – részt vesz.

10. Rendelkezésre bocsátja a Budapesti Építész Kamara Alapszabályát, valamint a Magyar Építész Kamara szabályzatait.

11. Szolgáltatásaiért a Magyar Építész Kamara Szolgáltatási és Eljárási díjtáblázatában szereplő díjakat számítja fel.

III. SZERVEZETI REND

11.§. A BUDAPESTI ÉPÍTÉSZ KAMARA SZERVEI

1. A Taggyűlés

a Budapesti Építész Kamara legfelsőbb szerve.

2. Az Elnökség

a Budapesti Építész Kamara választott vezető testülete, legfőbb ügyintéző szerve

3. A Felügyelő Bizottság

a Budapesti Építész Kamara választott ellenőrző testülete

4. Az Etikai-Fegyelmi Bizottság

a Budapesti Építész Kamara választott ügyintéző testülete

5. A Tagfelvételi Bizottság

a Budapesti Építész Kamara kinevezett ügyintéző szerve

6. A Szakmafelügyeleti Bizottság

a Budapesti Építész Kamara kinevezett ügyintéző szerve

7. A Titkárság

a Budapesti Építész Kamara ügyviteli szerve

8. A Küldöttek

a Budapesti Építész Kamara választott képviselői a Magyar Építész Kamara Küldöttgyűlésén.

9. A Budapesti Építész Kamara Alapszabálya úgy rendelkezhet, hogy - nagy létszám esetében - a Taggyűlést Küldöttgyűlés helyettesítse.

12.§. A TAGGYŰLÉS

A Budapesti Építész Kamara legfelsőbb szerve.

A Taggyűlés lehet:

- Rendes Taggyűlés

- Tisztújító Taggyűlés

- Rendkívüli Taggyűlés

- Rendkívüli Tisztújító Taggyűlés

- A Budapesti Építész Kamara Rendes- és Rendkívüli Taggyűlését 2002. május 7. napjától a Területi Küldöttgyűlés helyettesíti. Ez alól kivételt képez a Rendes- és Rendkívüli Tisztújító Taggyűlés.

- A Budapesti Építész Kamara Küldöttgyűlésének elnevezése: Budapesti Területi Küldöttgyűlés (továbbiakban: Területi Küldöttgyűlés)

- A Területi Küldöttgyűlés a területi küldöttek (pótküldöttek) összessége. A területi küldöttek (pótküldöttek) a területi Küldöttgyűlésen a Budapesti Építész Kamara tagjainak jogait és érdekeit tanácskozási és szavazási joggal képviselik. A Területi Küldöttgyűlés nyilvános, arra tanácskozási joggal meghívást kap minden területi kamarai tag.

- A Területi Küldötteket a Budapesti Építész Kamara tisztújító taggyűlésén kell megválasztani. A választható területi küldöttek (pótküldöttek) létszámát az Alapszabály 30§ 3. pontja szerint kell meghatározni.

- Ahol a továbbiakban az Alapszabály illetve jogszabály Rendes- vagy Rendkívüli Taggyűlést említ, ott ezen a Területi Küldöttgyűlést kell érteni.

- A Területi Küldöttgyűlés összehívására, lebonyolításának rendjére, hatáskörére a Taggyűlésre vonatkozó alapszabályi rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.

III. SZERVEZETI REND

Amennyiben a Területi Küldöttgyűlés a Rendes- vagy Rendkívüli Taggyűlést helyettesíti, a területi küldöttek 50% -t meghaladó többség jelenléte szükséges a határozatképességhez.

- Az Alapszabály Küldöttekre (pótküldöttekre) vonatkozó rendelkezéseit, a Területi Küldöttekre (pótküldöttekre) megfelelően alkalmazni kell.

1. A Taggyűlés összehívása

a. A Taggyűlést évente kell összehívni

b. Tisztújító Taggyűlést négy évente kell összehívni, indokolt esetben az Elnökség és Felügyelő Bizottság együttes ülésén a Tisztújító Taggyűlést egyhangú határozattal 1 évvel elhalaszthatja.

c. Rendkívüli Tag-, illetve Tisztújító Taggyűlést kell összehívni, ha:

- az Elnökség többsége, vagy

- a Felügyelő Bizottság, vagy

- a Tagok több mint 10 %-a

ezt írásban kéri, illetve, ha a Felügyelő Biztos ezt elrendeli.

d. A Taggyűlés, illetőleg Területi Küldöttgyűlés időpontját az Elnökség határozza meg, összehívása az Elnök feladata.

e. Az időpontot úgy kell megválasztani, hogy:

- az írásos meghívó és mellékletei (g.) legalább 15 nappal a Taggyűlés napja előtt postázni kell.

- Rendkívüli Tag-, illetve Tisztújító Taggyűlést az indítvány beérkezésétől számított (c.) 60 napon belül össze kell hívni.

- Az 1.a. illetve 1.b. pontokban előírt időszakot az utolsó, 1.a. illetve 1.b. pontokban meghatározott Taggyűlés berekesztésétől kell számítani. Ha az újabb tisztújítás Rendkívüli Taggyűlésen történt, úgy az 1.b. pontban meghatározott időszakot ennek berekesztésétől kell számítani.

f. a Taggyűlésre meg kell hívni:

- a tagokat,

- tagjelölteket,

- a Budapesti Építész Kamara Titkárát,

- a Magyar Építész Kamara Elnökét,

- a törvényességi felügyeletet ellátó miniszter képviselőjét.

g. Az írásos meghívóhoz mellékelni kell:

- Rendes Taggyűlés esetén a költségvetési beszámolót és tervet,

- az alapszabályt érintő módosítás szövegjavaslatát,

- tisztújítás esetén a Jelölő Bizottság jelentését,

- a 12.§ 1.c.pont esetén az összehívásra vonatkozó indokolást.

2. A Taggyűlés jellege:

a. A Taggyűlés nyilvános.

b. A Taggyűlésen szavazati joga a tagoknak van.

c. A Taggyűlésen tanácskozási joggal vehetnek részt:

- a tagjelöltek,

- a Magyar Építész Kamara Elnöke,

- mindazon vendégek, akiket az Elnök tanácskozási joggal hív meg.

3. A Taggyűlés lebonyolítása:

a. A Taggyűlés lebonyolításának megszervezése az Elnök feladata.

####

#### III. SZERVEZETI REND

b. A Taggyűlés határozatképes, ha a bejegyzett tagok több mint fele jelen van. A határozatképtelenség miatt megismételt, azonos napirenddel összehívott taggyűlés határozatképes, ha azon a bejegyzett tagok több mint 5% -a jelen van.

A megismételt taggyűlést az eredeti taggyűlés időpontját követő 60 napon belül kell összehívni.

c. A Taggyűlés, határozatát általában egyszerű szótöbbséggel hozza. A 12.§ 6.pont (1) bekezdés b. és c. pontja esetén a jelenlévők kétharmadának egyetértő szavazata szükséges. A Taggyűlés levezető elnök - szükség esetén - a határozatképességet ismételten vizsgálhatja.

d. A választott tisztségviselőket titkos szavazással kell megválasztani, és a szavazást úgy kell lebonyolítani, hogy eredménye ellenőrizhető legyen. Egyéb kérdésekben akkor kell titkosan szavazni, ha az érintett személyek ezt igénylik, vagy ha a Taggyűlés így határoz.

e. a Taggyűlést a (hivatalban lévő) Elnök nyitja meg. A határozatképesség megállapítása után javaslatot tesz a Levezető Elnök személyére. Ha más személyi javaslat nincs, úgy nyílt szavazással a Taggyűlés a Levezető Elnököt a gyűlés további vezetésére felkéri. Ha más személyi javaslat is felmerül, úgy nyílt szavazás után a legtöbb szavazatot kapott jelölt lesz a Levezető Elnök.

f. A Levezető Elnök a meghívóhoz mellékelt napirendi javaslatot

- ha észrevétel nincs, egy tömbben,

- ha van, pontonként szavazásra bocsátja, (lásd még 5.a. pont).

Napirend kibővítésére a jelenlévő tagok tehetnek javaslatot, amit a Levezető Elnök -ha a javaslat az alapszabály előírásainak megfelel- szavazásra bocsát. A napirend megállapításához a jelenlévő tagok többségének (50%-ot meghaladó) egyetértő szavazata szükséges. A Levezető Elnök az elfogadott napirend szerint vezeti a Taggyűlést. A napirenden nem szereplő témát a Taggyűlés nem tárgyal. A Levezető Elnök a hozzászólásokat időben korlátozhatja, a napirendtől való eltérés esetén a szót megvonhatja. A napirendek végén a Levezető Elnök a Taggyűlést bezárja.

4. A Tisztújítás:

a. Tisztújítást a Tisztújító- vagy Rendkívüli Tisztújító Taggyűlésen kell a tisztségviselők megválasztásával végrehajtani. Ha valamely tisztségviselő megbízatása a tisztújítás időpontja előtt megszűnik, úgy ezen tisztségre a Rendkívüli Tisztújító Taggyűlésen kell az új tisztségviselőt megválasztani. Amennyiben a tisztújításkor megválasztott póttagok számának csökkenése indokolja, úgy az új póttagokat a Rendkívüli Tisztújító Taggyűlésen kell megválasztani.

b. A választott tisztségviselők, bizottsági tagok és a küldöttek megbízatásának leghosszabb időtartama 4 év, amely ismételt megválasztásukkal több alkalommal is meghosszabbítható.

c. A Felügyelő Bizottság tagja más tisztséget a Budapesti és a Magyar Építész Kamarában sem tölthet be.

d. A kamarai tag egyidejűleg a Budapesti Építész Kamara és a Magyar Építész Kamara ügyintéző szerveiben, a küldötti tisztségen kívül, összesen legfeljebb két tisztséget tölthet be.

####

#### III. SZERVEZETI REND

e. Az Elnökség és a Felügyelő Bizottság tagjai nem lehetnek egymás közeli hozzátartozói (Ptk. 685.§.b.), illetve a munkakörükben egymás alá és fölé rendeltjei.

f. Választott tisztségviselők:

- Elnök,

- Alelnökök,

- Elnökség tagjai,

- Felügyelő Bizottság elnöke,

- Etikai-Fegyelmi Bizottság elnöke.

g. A Budapesti Építész Kamarában az ott nyilvántartott tag választható meg tisztségviselőnek, a b.-e. pontok figyelembevételével. A hivatalban lévő Elnökség 5 tagú Jelölő Bizottságot kér fel a tisztségviselők személyére tett javaslat összeállítására. A Jelölő Bizottság javaslatát a Tisztújító Taggyűlés meghívójához mellékelni kell. A Jelölő Bizottság - ha kizáró ok nem áll fenn - köteles felvenni a jelölő listára azokat a tagokat, akiket a tagok 10%-a írásos javaslatával támogat. A Jelölő Bizottság Elnöke - akit a Bizottság első ülésén tagjai közül megválaszt - a Taggyűlésen a Bizottság javaslatát megindokolja.

h. A Taggyűlésen jelenlévő tagok a jelölő listára további, a - Taggyűlésen jelenlévő tagok - felvételét javasolhatják, akik listára kerülését nyílt, többségi szavazással kell eldönteni.

i. A Jelölő Bizottság tagjai bármilyen tisztségre jelölhetők.

j. Egy személy több tisztségre is javasolható, megjelölve a tisztségek elfogadásának sorrendjét. (lásd d. pont).

k. Csak az a személy kerülhet a jelölőlistára, aki előzetesen a jelölés elfogadásáról nyilatkozott.

l. A végleges jelölőlistán az f. pontban meghatározott csoportosításban, a csoportokon belül ABC sorrendben kell a jelölteket feltüntetni.

m. A szavazásra előkészített jelölő listát a Jelölő Bizottság és a Felügyelő Bizottság ellenőrzi.

n. Az a szavazólap érvényes, amely a megválasztandó személyek számánál nem tartalmaz több nevet.

o. A szavazólapokat zárt urnában kell gyűjteni. A Titkárság a Felügyelő Bizottság közreműködésével regisztrálja a szavazólapot leadó tagokat.

p. A szavazatszámlálást a Felügyelő Bizottság ellenőrzi.

r. A választás eredményét a Jelölő Bizottság Elnöke hírdeti ki.

s. A jelöltek közül azt kell megválasztott tisztségviselőnek tekinteni, aki a leadott szavazatok többségét, de legalább 50% -át meghaladó szavazatot kapott. Ha a megválasztható tisztségviselők számánál kevesebb jelölt kapta meg a leadott szavazatok többségét, úgy a betöltetlen tisztségekre pótválasztást kell rendezni. A pótválasztásra az eredeti jelöltlistát kell kibocsátani, kihagyva belőle a már megválasztott személyeket. A pótválasztást azonnal meg kell tartani, és azt kell megválasztottnak tekinteni, aki a legtöbb érvényes szavazatot kapta. Szavazategyenlőség esetén azt kell megválasztottnak tekinteni, aki az első fordulóban több szavazatot kapott. A jelöltek közül, azokat kell valamely tisztségre megválasztott póttagoknak tekinteni, akik a leadott szavazatok közül a megválasztott tisztségviselők után a legtöbb szavazatot kapták.

####

#### III. SZERVEZETI REND

A küldötteket a kapott szavazatok sorrendjében megválasztottnak kell tekinteni. Azt kell megválasztott pótküldöttnek tekinteni, aki a megválasztott küldöttek után a legtöbb szavazatot kapta.

A póttagok illetve pótküldöttek a rájuk adott szavazatok számának sorrendjében válnak a jelöléskor meghatározott tisztség várományosaivá.

A megválasztott tisztségviselők (póttagok) és küldöttek (pótküldöttek) névsorát – a kapott szavazatok feltüntetésével 15 napon belül kell közzétenni.

t. A megválasztott új tisztségviselők alakuló közös ülését az új Elnök 15 napon belüli időpontra köteles összehívni. Az alakuló üléssel az új tisztségviselők hivatalba lépnek.

u. Amennyiben a Tisztújítás bármilyen okból sikertelen volt - különös tekintettel arra az esetre, ha a tisztújító taggyűlés határozatképtelen volt - úgy az új tisztségviselők megválasztásáig és hivatalba lépésük időpontjáig a korábbi tisztségviselők, illetőleg a Budapesti Építész Kamara szervei ügyvivői tisztségviselőként, illetőleg ügyvivői szervként működnek tovább.

Az ügyvivői tisztségviselőket, illetőleg az ügyvivői szerveket mindazon jogok megilletik, illetve mindazon kötelezettségek terhelik, amelyek a tisztségviselőket, illetőleg a Budapesti Építész Kamara szerveit illetik és terhelik.

5. Tisztségviselő visszahívása

a. A tisztségviselő visszahívását:

- a Budapesti Építész Kamara tagjainak 10 %-a, vagy

- a Felügyelő Bizottság kezdeményezheti, a Budapesti Építész Kamara Titkárának címzett levélben. (Előzetes indítvány) Ez esetben a visszahívási indítványt a Taggyűlés szavazás nélkül napirendjére tűzi,

b. egyéb esetben a Taggyűlés visszahívási indítványt akkor tárgyal, ha azt a napirendi vita során, napirendjére felveszi.

c. Ha a tisztségviselő visszahívását a Taggyűlés a napirendre felvette, úgy az érintett tisztségviselő visszahívásáról titkos szavazást kell rendezni.

d. Visszahívta a tisztségviselőt a Taggyűlés, ha a c. pont szerinti szavazáson a visszahívási indítvánnyal a jelenlévők 2/3-a egyetért, illetve az Elnökség, a Felügyelő Bizottság, az Etikai-Fegyelmi Bizottság tisztségviselői tekintetében, ha e szervek beszámolóját a Taggyűlés a kellő arányban nem fogadja el.

e. Az Elnök, Alelnök, az Elnökség visszahívása esetén 30 napon belül megtartott Rendkívüli Tisztújító Taggyűlésen kell új tisztségviselő(ke)t a Tisztújítás szabályai szerint választani.

f. Egyéb tisztviselők vagy szervek visszahívása esetén a Taggyűlés az új tisztségviselők azonnali megválasztását is elhatározhatja. Ez esetben a Jelölő Bizottságot a Levezető Elnök kéri fel, és a Taggyűlés fogadja el.

g. A visszahívott tisztségviselők (szervek) ügyvivőként, az új tisztségviselők (szervek) hivatalba lépéséig látják el tisztségüket, hivatalukat.

h. Visszahívott tisztségviselő a soron következő választásnál tisztségviselőnek nem jelölhető.

6. A Taggyűlés feladata

1. A Taggyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozik:

a. a napirend megállapítása,

b. az alapszabály elfogadása és módosítása,

#### III. SZERVEZETI REND

c. a Kamara más területi Kamarával történő egyesüléséről, szétválásáról szóló döntés,

d. közhasznú társaság alapítása,

e. a Budapesti Építész Kamara:

- Elnökének

- Alelnökeinek (2 fő)

- Elnökségi tagjainak (6 fő + 4 póttag)

- Felügyelő Bizottság tagjainak (3 fő + 3 póttag)

- Etikai-Fegyelmi Bizottság tagjainak (10 fő + 5 póttag)

- Küldöttek és Pótküldöttek (létszámukra a 30§ 3. pontja irányadó) megválasztása.

f. a Budapesti Építész Kamara tisztségviselőinek visszahívása,

g. az éves tevékenység és Elnök beszámolójának elfogadása,

h. a Felügyelő Bizottság jelentésének elfogadása,

i. az Etikai-Fegyelmi Bizottság jelentésének elfogadása,

j. a költségvetési beszámoló, a költségvetés, valamint a tisztségviselők tiszteletdíjának elfogadása,

k. a Budapesti Építész Kamara által alapított közhasznú társaság beszámolójának elfogadása,

l. a Budapesti Építész Kamara - törvény és alapszabály keretei között - működési irányelveinek, feladatainak meghatározása,

m. az Elnök felhatalmazása hitel felvételére vagy a Budapesti Építész Kamara vagyontárgyának megterhelésére.

2. Ha a Taggyűlés a Budapesti Építész Kamara valamely ügyintéző szervének beszámolóját, vagy jelentését (az ott előírt szótöbbséggel) nem fogadja el, úgy attól a szervétől bizalmát megvonja, és ezzel az érintett tisztségviselőket visszahívja. (lásd még: 12.§.5.).

13.§. AZ ELNÖKSÉG

Az Elnökség a Budapesti Építész Kamara választott vezető testülete és legfőbb ügyintéző szerve.

1. Az Elnökség összetétele:

a. a Budapesti Építész Kamara Elnöksége az Elnökből, az Alelnökökből és az Elnökségi Tagokból áll, akiket a Taggyűlés választ meg,

b. az Elnököt - annak akadályoztatása esetén - általános jogkörrel az Elnök által felkért Alelnök helyettesíti,

c. az Elnökség - az Alelnökök akadályoztatása, vagy szükség esetén - az Elnök helyettesítésével Elnökségi Tagot bíz meg.

d. Az Elnöki tisztséget - külön eljárás nélkül- az Elnökség által felkért Alelnök, az alelnöki tisztséget az Elnökség által felkért Elnökségi Tag veszi át, ha az érintett személy kamarai tagsága:

- megszűnt,

- felfüggesztésre, vagy

- átjegyzésre került.

- illetve, ha tisztségéről lemondott.

#### III. SZERVEZETI REND

####

#### e. Az elnökségi tagsági tisztség nem helyettesíthető. Ha az Elnökségi Tag tisztségéről lemond, vagy lemondását az elnökségi munkától való több mint 4 hónapos távolmaradással fejezi ki, vagy tagsága megszűnt, vagy felfüggesztésre került, úgy pótlásáról - póttag behívásával - gondoskodni kell. A póttagokat a választáson kapott szavazatok sorrendjében kell az Elnökségbe behívni.

2. Az Elnökség feladata

a. Az Elnökség feladata, hogy a Taggyűlések közötti időszakban -a Taggyűlés határozatainak megfelelően- a Budapesti Építész Kamara működését irányítsa és feladatait végrehajtsa.

b. Az Elnökség a Kamarai Törvényben, az Alapszabályban és a Szabályzatokban foglalt feladatok ellátására, illetve a működés irányítására

- Tagfelvételi és Minősítő Bizottságot,

- Szakmafelügyeleti Bizottságot hoz létre.

Meghatározott feladat ellátására pedig ad-hoc Bizottságot hozhat létre. (lásd még: 15.§.)

c. Az Elnökség az általa létrehozott Bizottság munkáját - az Alapszabály keretei között - szervezi, irányítja, felügyeli.

d. A Titkár felett a munkaviszony létesítésével és megszűntetésével kapcsolatos jogokat az Elnökség gyakorolja.

e. A Budapesti Építész Kamara gazdálkodásáért az Elnök felelős.

f. A Taggyűlésen elfogadott költségvetési terv alapján kidolgozott éves költségvetést az Elnök előterjesztésében a Küldöttértekezlet fogadja el.

g. Az Elnökség nevében aláírásra az Elnök jogosult, továbbá azok akiket az Elnökség aláírási joggal ruházott fel.

h. A Budapesti Építész Kamarát - a Küldöttgyűlés kivételével - az Elnök képviseli.

3. Az Elnökség munkája

a. Az Elnökség az Alapszabályban, illetve Szabályzatokban, illetve ügyrendjében meghatározott esetekben elnökségi határozatot hoz.

b. Egyéb esetekben az Elnök elnöki intézkedést ad ki.

c. Az Elnökséget szükség szerint, de legalább havonta egyszer az Elnök hívja össze, a tervezett ülés előtt legalább 5 nappal.

d. Az Elnökség határozatképességéhez az Elnökségi Tagok többségének jelenléte szükséges.

e. Az Elnökség határozatait (döntéseit) szótöbbséggel hozza, nyílt szavazással, szavazategyenlőség esetén az Elnök szavazata dönt.

f. A határozatok, és az elnöki intézkedések nyilvántartása a Titkárság feladata.

g. Az Elnökség ülései zártak. Azon a Titkáron és a Felügyelő Bizottság képviselőjén kívül - akik az ülésen tanácskozási joggal vannak jelen, további személyek az Elnök meghívására vehetnek részt.

h. A személyekre vonatkozó határozatokat az Elnökség bármelyik tagjának kérésére titkos szavazással kell hozni.

i. Az Elnökség tevékenységének további részleteiben ügyrendet állapíthat meg.

j. Az Elnökség Tagjai tiszteletdíjban részesülnek, melynek összegét - a költségvetés megtárgyalásakor - a Küldöttértekezlet állapítja meg.

#### k. Ha az Elnökség tanácskozásának, vagy határozathozatalának valamelyik pontja az Elnökség Tagját érinti, úgy a résztvevők bármelyike kérheti az érintett

#### III. SZERVEZETI REND

személy távolmaradását. Az így távolmaradó Elnökségi Tag a testület hivatalos létszámát az adott ügy határozathozatalánál csökkenti.

14.§. A VÁLASZTOTT BIZOTTSÁGOK

A Budapesti Építész Kamara választott Bizottságai a

- Felügyelő Bizottság,

- Etikai-Fegyelmi Bizottság.

1. A Bizottságok összetétele

a. A Taggyűlésen megválasztott mindkét Bizottság első ülésén tagjai közül Bizottsági Elnököt választ.

b. A Bizottsági Elnököt akadályoztatása esetén az általa felkért Bizottsági Tag képviseli.

c. Ha a Bizottsági Tag tisztségéről lemond, vagy lemondását a bizottsági munkától való - több mint 4 hónapos - távolmaradással fejezi ki, vagy kamarai tagsága megszünt, felfüggesztésre vagy átjegyzésre került, úgy póttag behívásával pótlásáról gondoskodni kell. A póttagot a választáson kapott szavazatok sorrendjében kell a Bizottságba behívni. A Bizottság Tagja a Budapesti Építész Kamara tisztségviselője, munkájáért tiszteletdíj illeti meg, melynek mértékét a Küldöttértekezlet állapítja meg.

2. A Felügyelő Bizottság feladata

a. Ellenőrzi a Budapesti Építész Kamara működését, gazdálkodását, a pénzügyi-számviteli rendre vonatkozó jogszabályok betartását, a Budapesti Építész Kamara Alapszabályának és a Szabályzatok érvényesülését, a Magyar Építész Kamara állásfoglalásainak, valamint a taggyűlési határozatok betartását.

b. Jelentést készít a Taggyűlés számára, melyben értékeli a Budapesti Építész Kamara, és egyes szerveinek munkáját és tevékenységük szabályszerűségét. A jelentés külön fejezetben kell foglalkozzon az

- éves költségvetési beszámoló, és a

- költségvetési terv elemzésével,

valamint az elnöki beszámoló elfogadására, elutasítására javaslatot kell tegyen.

c. Szóban, vagy súlyosabb esetben írásban felhívja az Elnökség figyelmét a folyamatos ellenőrzés során tapasztalt működési hibákra és szabálytalanságokra.

d. Ha a tapasztalt szabálytalan működés - figyelmeztetés ellenére - nem változik, a Felügyelő Bizottság Rendkívüli, vagy Rendkívüli Tisztújító Taggyűlés összehívását, illetve egyes tisztségviselők visszahívását kezdeményezheti.

e. A Felügyelő Bizottságnak a Rendkívüli Taggyűlés, vagy Rendkívüli Tisztújító Taggyűlés összehívását kell kezdeményezni, ha a Budapesti Építész Kamara működése:

- gazdasági, vagy

- szervezeti, vagy

- erkölcsi vonatkozásban súlyosan kifogásolható.

3. Felügyelő Bizottság működése

a. A Felügyelő Bizottság Tagjai tevékenységükért kizárólag a Taggyűlésnek tartoznak felelősséggel és feladatuk ellátása körében részükre csak a Taggyűlés adhat utasítást.

b. A Felügyelő Bizottság működési ügyrendjét - az Alapszabály keretei között - maga állapítja meg.

#### III. SZERVEZETI REND

c. A Felügyelő Bizottság határozatképes, ha tagjainak többsége jelen van. Szavazategyenlőség esetén az Elnök szavazata dönt.

d. A Felügyelő Bizottságot, a Bizottság Elnöke, illetve az Elnök által felkért Bizottsági Tag képviseli.

e. A Bizottság Elnöke, vagy megbízottja tanácskozási joggal részt vesz az elnökségi üléseken és részt vehet minden, a Budapesti Építész Kamara Elnöksége, vagy Bizottságai által szervezett tanácskozáson, rendezvényen. Ezekre a Felügyelő Bizottságot meg kell hívni.

#### f. A Felügyelő Bizottság a budapesti ügyintéző és ügyviteli szervektől, illetve a Budapesti Építész Kamara tisztségviselőitől minden olyan adatot, tájékoztatást

megkérhet, továbbá minden olyan iratot megtekinthet, amely feladatainak ellátásához szükséges.

g. A Felügyelő Bizottság ellenőrzési tevékenységébe külső - jogi, gazdasági - szakértőket vonhat be, de feladatait és felelősségét ezekre nem ruházhatja át.

4. Az Etikai-Fegyelmi Bizottság feladata, hogy a törvényben, az Alapszabályban és a Magyar Építész Kamara Etikai-Fegyelmi Szabályzatában meghatározott módon:

a. közreműködjön a szakmai és etikai normák kialakításában,

b. kivizsgálja a szakmai és etikai panaszokat és szakmai, vagy etikai-fegyelmi vétség alapos gyanúja esetén lefolytassa az első fokú szakmai és etikai-fegyelmi eljárást.

5. Az Etikai-Fegyelmi Bizottság működése, az elsőfokú etikai-fegyelmi eljárás

a. Az Etikai-Fegyelmi Bizottsághoz bármely természetes vagy jogi személy panaszt nyújthat be. Panaszos hiányában, közérdekű ügyekben a panaszt hivatalból az Elnökség által erre felkért személy képviseli. A benyújtott panaszt a beérkezéstől számított 15 napon belül az Etikai-Fegyelmi Bizottság plenáris ülésén előzetesen megvizsgálja.

b. A Bizottság az Etikai-Fegyelmi Szabályzat előírásai szerint jár el.

c. Szakmai és etikai vétség:

- az építészeti tevékenység szakmai szabályainak,

- az Etikai-Fegyelmi Szabályzatban foglaltak szándékos vagy gondatlan megszegése.

d. A szakmai és etikai vétség esetén kiszabható büntetések:

- figyelmeztetés,

- pénzbírság, legfeljebb a kiszabás időpontjában érvényes közalkalmazotti alapilletmény összegéig,

- tagsági viszony legfeljebb egy évig terjedő felfüggesztése,

- kizárás.

e. A meghozott – elsőfokú - fegyelmi határozat az érintetteknek küldött értesítés dátumával lép hatályba, ami ellen a kézhezvételtől számított 15 napon belül az érintett kamarai tag fellebbezéssel élhet a másodfokon illetékes országos Etikai-Fegyelmi Bizottságnál benyújtott írásos fellebbezéssel.

f. A másodfokon hozott határozat ellen az elmarasztalt tag a határozat kézbesítésétől számított 30 napon belül a Területi Kamara székhelye szerint illetékes megyei (fővárosi) bírósághoz fordulhat. A keresetnek a végrehajtás tekintetében halasztó hatálya van.

g. A jogerősen kiszabott etikai-fegyelmi büntetést a kamarai nyilvántartásban fel kell tűntetni, mely feladatot az Ügykezelési és Pénzügyi Szabályzat előírásait betartva a Titkárság látja el.

#### III. SZERVEZETI REND

h. A bejegyzett büntetést a Titkárság három év elteltével automatikusan törli a nyilvántartásból.

i. Az Etikai-Fegyelmi Bizottság a tárgyalt ügyek tapasztalatait összegzi és jelentésében legalább évente közreadja.

15.§. A KINEVEZETT BIZOTTSÁGOK

A Budapesti Építész Kamara kinevezett Bizottságai:

- Tagfelvételi és Minősítő Bizottság

- Szakmafelügyeleti Bizottság

A kinevezett Bizottságok az Elnökség munkaszervei.

1. Bizottságok kinevezése, összetétele:

a. a Bizottság Elnökének kinevezése az Elnökség feladata,

b. a Bizottság összetételéről annak Elnöke határoz. A Bizottság Elnöke bizottsági tagként bárkit felkérhet. A Bizottság legalább 3 fős.

Tagfelvételi Bizottság egyik tagja a Budapesti Építész Kamara Titkára.

c. A Bizottság Tagjai, a Budapesti Építész Kamara Elnökségének munkatársai, akiknek munkájukért az Elnökség döntése alapján tiszteletdíj fizethető.

2. A Bizottságok feladatai:

a. a Bizottságok az Elnökség számára és felhatalmazásával az Elnökség által megállapított feladatkörben járnak el,

b. a Bizottságok az általuk megvizsgált ügyekben jelentéseket, javaslatot készítenek az Elnökség számára,

c. a Szakmafelügyeleti Bizottság tagjai Területi Biztosként Budapest egyes kerületeiben folyó építészeti tevékenység szabályszerűségét figyelemmel kísérik.

3. A Bizottságok munkája:

a. a Bizottságok munkáját annak Elnöke irányítja és szervezi,

b. a Bizottság munkájáért - az Elnökség felé - annak Elnöke felelős.

4. A Szakmafelügyeleti Bizottság

A Szakmafelügyeleti Bizottság az Elnökség által elfogadott ügyrend és eljárási rend alapján, illetőleg jelen Alapszabály alapján működik és végzi tevékenységét.

A Bizottságba legalább egy építész, egy terület- vagy településtervező, egy táj- és kertépítész és egy belsőépítész jogosultsággal rendelkező tagot kell kinevezni, az építésztervezői, a terület- és településtervezési, a táj- és kertépítészeti, továbbá a belsőépítészeti szakma minőségének folyamatos biztosítása érdekében.

A Szakmafelügyeleti Bizottság, mint az Elnökség munkaszervének a feladatai:

- Építésztervezői szakma minőségének és szakszerűségének emelése, illetőleg a jogosulatlan tervezői tevékenység megakadályozása érdekében a kamarai biztosok útján, illetőleg egyéb módon (hivatalból is) tudomására jutott ügyekben megvizsgálja azt, hogy az illetékességi területén működő építészek, belsőépítészek, táj- és kertépítészek, terület- és településrendezők a szakmagyakorlás szabályait, az építész tervezésre vonatkozó jogszabályokat, a Budapesti Építész Kamara, illetőleg a Magyar Építész Kamara mindenkor hatályos szabályzatainak rendelkezéseit betartják-e.

- Az általa megvizsgált ügyekben jelentést, javaslatot készít az Elnökség számára, amennyiben az eljárás során megállapítást nyer, hogy az eljárás alá vont építész a szakmagyakorlás szabályait, az építész tervezésre vonatkozó jogszabályokat, illetőleg kamarai szabályzatokat ismételten vagy többszörösen megsértette.

III. SZERVEZETI REND

- Javaslattal, illetőleg jelentéssel él az Elnökség felé, amely ennek alapján dönt az etikai-fegyelmi eljárás megindításáról.

- Az általa vizsgált és ellenérdekű felek részvételével kapcsolatos ügyekben szakvéleményt készít az építészi tervezésre vonatkozó jogszabályok, valamint kamarai szabályzatok érvényesülésének elősegítése érdekében.

16.§. A TITKÁR, TITKÁRSÁG, TITKÁRSÁGVEZETŐ

1. A Titkár

a. A Budapesti Építész Kamara ügyviteli szervének vezetője a Kamara Titkára. A Titkár a Budapesti Építész Kamara alkalmazott tisztségviselője.

b. Titkár csak az lehet, aki állam és jogtudományi egyetemi, illetve államigazgatási főiskolai végzettséggel, vagy a Kamara szakterületébe tartozó felsőfokú szakirányú végzettséggel, közigazgatási alapvizsgával és legalább 5 év közigazgatási gyakorlattal rendelkezik.

A Titkár felett a munkaviszony létesítésével és megszüntetésével kapcsolatos jogokat az Elnökség, egyéb munkáltatói jogokat az Elnök gyakorolja.

A munkaviszonnyal kapcsolatos jogát az Elnökség az Elnök előterjesztésében gyakorolja.

A munkaviszonnyal kapcsolatos kérdésekben a Munka Törvénykönyve szerint kell eljárni.

d. A Budapesti Építész Kamara hatáskörébe utalt közigazgatási ügyekben, - a vonatkozó Ügykezelési és Pénzügyi Szabályzat szerint - a Titkár jár el.

e. A Titkár feladata a Budapesti Építész Kamara ügyviteli és ügykezelési, nyilvántartási feladatainak végzése, illetve e feladatok elvégzésének szervezése, irányítása, ellenőrzése.

f. A Titkár vezeti a Titkárságot és a Titkárság dolgozói, illetve a Budapesti Építész Kamara egyéb munkavállalói felett munkáltatói jogokat - a Munka Törvénykönyve szerint meghatározott módon - gyakorolja.

g. A Titkár meghatározza a Titkárság dolgozóinak feladatait, munkaköri leírását. Szükség esetén - az Ügykezelési és Pénzügyi Szabályzatban nem szabályozott kérdésekben - a Titkárság ügyvitelével kapcsolatban szabályzatot készít.

h. A Titkár a Titkárság munkáját annak figyelembevételével irányítja, hogy közigazgatási ügyekben ügyintézőként csak az működhet közre, aki a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény szerint köztisztviselőnek - nyilvántartás esetén ügykezelőnek - kinevezhető lenne.

i. A Titkár részt vesz - tanácskozási joggal - az Elnökség ülésén, tagja a Tagfelvételi Bizottságnak. Az Alapszabályban, illetve az Elnökség által meghatározott feladatok elvégzéséért és a Titkárság munkájáért felelős.

j. A Titkárt meghatározott időszakra (szabadság, betegség) a Titkár, illetve az Elnök által felkért Titkárságvezető helyettesíti. A helyettesítés csak meghatározott időszakra és hatáskörre vonatkozhat, figyelemmel a h. pontban foglaltakra.

2. A Titkárság

a. A Titkárság a Budapesti Építész Kamara ügyviteli szerve.

b. A Titkárság a Titkár egyszemélyi irányításával és vezetésével működik és a Titkár által meghatározott feladatokat látja el.

III. SZERVEZETI REND

c. A Titkárság dolgozói a Budapesti Építész Kamara alkalmazottai. Fizetésüket és egyéb juttatásukat a Titkár határozza meg, az Elnök által jóváhagyott költségvetési keretben.

#### IV. A GAZDÁLKODÁS SZABÁLYAI

17.§. A GAZDÁLKODÁS JELLEGE, ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI

1. A Budapesti Építész Kamara önállóan gazdálkodó jogi személyiségű szervezet.

2. Gazdálkodását az Alapszabály, a Taggyűlés által meghatározott irányelvek, a Küldöttértekezlet által elfogadott Költségvetés alapján végzi.

3. A 2. pontban felsorolt szabályok betartásával a gazdálkodást az Elnök irányítja. A számviteli szabályok betartásáért a Titkár felelős.

4. A Kamara gazdálkodását a Felügyelő Bizottság ellenőrzi.

5. A Budapesti Építész Kamara a működésével járó költségeket a következő bevételekből fedezi:

a. tagdíjakból,

b. eljárási díjakból,

c. a Kamara szolgáltatásaiért fizetett díjakból,

d. egyéb bevételekből.

6. Az 5. a.-c. pontban felsorolt díjak országosan egységesek.

a. Az éves tagdíjak megállapítása és ebből a Magyar Építész Kamara részesedési arányának meghatározása a Küldöttgyűlés feladata.

b. Az 5. b., c. pontokban felsorolt díjakat - mely bevételek felett a Budapesti Építész Kamara rendelkezik - a Magyar Építész Kamara által évenként kiadott Eljárási és Szolgáltatási díjtáblázat szerint kell felszámítani. (lásd: 10.§.11)

7. A Budapesti Építész Kamara elsődlegesen gazdasági tevékenységet (ellenérték fejében, nyereség, vagy haszonszerzés céljából rendszeresen folytatott termelő, vagy szolgáltató tevékenység) nem végezhet.

8. A Budapesti Építész Kamara feladatainak ellátása érdekében csak közhasznú társaságot alapíthat, és csak közhasznú társaságban szerezhet részesedést. Az alapítással és a részesedés szerzéssel kapcsolatos döntés a Taggyűlés hatásköre, míg a tulajdonosi feladatok egyéb teendőit az Elnök látja el.

9. A Budapesti Építész Kamarának, működése biztonságának érdekében Tartalékalapot kell képeznie. Az alap az éves működési költségek legalább 50%-a. Az alapot csökkenteni csak ideiglenesen, kellő indokkal, az Elnökség és a Felügyelő Bizottság együttes egyetértése esetén lehet.

18.§. A TAGDÍJ

1. A tagdíjat a Magyar Építész Kamara Küldöttgyűlésén meghatározott szabályok szerint kell megállapítani.

2. A tagdíjat minden év március 31. napjáig kell megfizetni. A tagdíj 50 % -ának megfizetésére indokolt esetben tárgyév október 20. napjáig van lehetőség. A tag az Elnökséghez benyújtott kérelemmel tagdíjfizetési kötelezettsége alól felmentést, tagdíjcsökkentést, tagdíjfizetési halasztást, részletfizetést kérhet. Az Elnökség indokolt esetben legfeljebb 1 év fizetési halasztást, vagy részletfizetési kedvezményt adhat.

3. Késedelmes befizetés esetén az Elnökség pótdíjat állapíthat meg.

4. A kötelezően előírt határidő elmulasztása esetén, amennyiben a tagnak 1 évi tagdíjhátraléka halmozódott fel, az Elnökség a tagsági viszonyát határozatával megszüntetheti. A határozat ellen a kézbesítéstől számított 15 napon belül fellebbezésnek van helye.

A tagsági viszony megszüntetésének jogerőre emelkedése után, a tag tervezői- és/vagy szakértői jogosultságait is törölni kell.

#### IV. A GAZDÁLKODÁS SZABÁLYAI

5. 1. A Kamarai tagok időarányos tagdíj megfizetésére jogosultak a MÉK tagfelvételi és tagsági ügyek szabályzatában meghatározott alábbi esetekben:

a. tagfelvétel

b. tagsági jogviszony megszűnése

c. tagsági jogviszony helyreállítása

d. tagsági jogviszony szüneteltetése

2. Az 1. bekezdésben meghatározott esetekben a tagdíj félévre arányosított részét az alábbiak szerint köteles a tag megfizetni:

a. Amennyiben a tagfelvétel az I. félévben (január-június) történik, úgy a teljes éves tagdíj megfizetésére köteles a tag. Amennyiben a tagfelvétel a II. félévben (július-december) történik, úgy a tárgyévben a tag féléves (6 havi) tagdíj megfizetésére köteles.

b. Amennyiben a tagsági jogviszony az I. félévben szűnik meg, a tag féléves (6 havi) tagdíj megfizetésére, II. félévben történő megszűnés esetén a teljes éves tagdíj megfizetésére köteles.

c. Amennyiben a tagsági jogviszony helyreállítása (folytatása) az I. félévben történik, úgy a tag a teljes éves tagdíj megfizetésére, II. félévben történő helyreállítás (folytatás) esetén féléves (6 havi) tagdíj megfizetésére köteles.

d. Amennyiben a tagsági jogviszony szüneteltetése az I. félévben történik, úgy a tag az adott évben tagdíjfizetésre nem kötelezett, II. félévben történő szüneteltetés esetén az első féléves (6 havi) tagdíj megfizetésére köteles.

3. Tagsági jogviszony átjegyzése esetén a tagnak a tárgyévi tagdíjnak az átjegyzés időpontjáig esedékes megkezdett félévek szerint számított összegét az elbocsátó területi kamara, míg a fennmaradó összeget az új lakóhely szerint illetékes területi kamara részére kell megfizetnie.

6. A tagok tagdíjfizetésének adatait a Titkárság tartja nyilván. A tagdíjfizetésről a Titkárság számlát ad.

19.§. KÖLTSÉGVETÉS

1. A költségvetési tervet minden évben az Elnök vezetésével az Elnökség dolgozza ki és terjeszti elfogadás végett a Rendes Taggyűlés (Területi Küldöttgyűlés) elé.

Abban az évben amikor a Budapesti Építész Kamara Tisztújító Taggyűlést hív össze, a költségvetési irányelveket a Tisztújító Taggyűlés fogadja el, egyben felhatalmazást ad arra, hogy a részletes költségvetési tervet az újonnan megválasztott Elnök vezetésével az Elnökség dolgozza ki és terjessze a Rendes Taggyűlés (Területi Küldöttgyűlés) elé elfogadás végett.

2. A Költségvetés tartalmi részletezettségének meghatározása elnökségi hatáskör, de tartalmaznia kell legalább a bevételi oldalon:

- a tagdíj összegéből tervezett bevételt,

- a Kamara vagyonának hasznosításából tervezett bevételt,

- a tartalékalap hiányának pótlását,

- a Tisztségviselők és alkalmazottak bérköltségeit,

- a székhely fenntartásának költségeit,

- a közfeladatok ellátásának várható költségeit.

3. A Költségvetést úgy kell megállapítani, hogy a bevételek és a kiadások egyensúlyban legyenek. Hitel felvétele, jelzálog alapítása csak a Taggyűlés (Területi Küldöttgyűlés) határozatával lehetséges.

#### IV. A GAZDÁLKODÁS SZABÁLYAI

4. A tárgyévi költségvetés elfogadásáig a Budapesti Építész Kamara gazdálkodására az előző évi költségvetés az irányadó.

V. TAGSÁGI VISZONY, A TAG JOGAI ÉS KÖTELESSÉGEI

20.§. A TAGFELVÉTEL ÁLTALÁNOS FELTÉTELEI

A Budapesti Építész Kamara tagjainak felvételére a Magyar Építész Kamara mindenkor hatályos Tagfelvételi Szabályzatának a rendelkezései az irányadóak és alkalmazandóak.

21.§. TAGFELVÉTELRE JOGOSÍTÓ SZAKMAI FELTÉTELEK

1. A Kamarai felvételre jogosító szakmai feltételek a következők:

a. a szakterületnek megfelelő szakirányú képzést nyújtó egyetemen szerzett oklevél és legalább 2 év építészeti tevékenységben szerzett szakmai gyakorlat, vagy

b. a szakterületnek megfelelő szakirányú képzést nyújtó főiskolán szerzett oklevél, továbbá külön jogszabályban meghatározott szakirányú továbbképzés eredményes elvégzése és legalább 5 év építészeti tevékenységben szerzett szakmai gyakorlat.

2. Szakirányú képzést nyújtó egyetemek, főiskolák tételes felsorolását – a vonatkozó jogszabályok alapján - a Magyar Építész Kamara által kiadott, országosan egységes Tagfelvételi és Tagsági ügyek Szabályzat melléklete tartalmazza.

3. Az egyetemen, főiskolán szerzett szakirányú kiegészítő képzés, továbbképzés időtartamát az előírt szakmai gyakorlat időtartamába be kell számítani.

4. Nem tagadható meg a Kamarai felvétele annak, aki a meghatározott feltételekkel rendelkezik, és nem esik az 5. pontban foglalt tiltó rendelkezések alá.

5. Nem vehető fel a Budapesti Építész Kamarába:

- akit a Kamarából kizártak, a kizárástól számított 3 évig,

- aki cselekvőképességét korlátozó, vagy kizáró gondnokság alatt áll.

6. Budapesti Építész Kamarai tagjelöltségre az jogosult, aki a tagfelvétel általános és szakmai követelményeinek az előírt szakmai gyakorlati idő kivételével megfelel.

22.§. A TAGFELVÉTEL RENDJE

1. A tagfelvételi kérelmet a lakóhely szerint illetékes Területi Kamarához kell előterjeszteni.

2. A kérelmet a Magyar Építész Kamara által kiadott nyomtatvány felhasználásával kell benyújtani, mellékelve a tagfelvétel általános és szakmai követelményeinek teljesülését igazoló okiratok, továbbá az eljárási díj befizetését igazoló postai feladóvevény másolatát.

3. A felvételről - a Tagfelvételi Bizottság jelentése alapján - a Kamara Elnöksége a törvényi feltételek igazolása után, 30 napon belül határoz.

4. Ha a jelentkezőt a Budapesti Építész Kamara Elnöksége felvette, erről értesíti a felvett tagot, a Budapesti Építész Kamara tagságát, a Magyar Építész Kamarát.

A tagság kezdete a határozathozatal időpontja.

5. A felvételt megtagadó határozat ellen a kérelmező a kézbesítéstől számított 15 napon belül fellebbezhet a Magyar Építész Kamarához.

6. Ha a Magyar Építész Kamara a fellebbezést elutasította, e határozat ellen a kérelmező a kézbesítéstől számított 30 napon belül, a budapesti illetékes bíróságnál keresettel élhet.

7. A Budapesti Építész Kamara Elnöksége amennyiben a Magyar Építész Kamara a fellebbezésnek, vagy az illetékes bíróság a keresetnek helyt ad, a jelentkezőt felveszi és a fellebbviteli határozatot végrehajtja.

V. TAGSÁGI VISZONY, A TAG JOGAI ÉS KÖTELESSÉGEI

23.§. A TAG JOGAI

A tag joga, hogy:

a. tanácskozási és szavazati joggal részt vegyen a Taggyűlésen,

b. tisztséget viseljen a Budapesti és a Magyar Építész Kamarában,

c. igénybe vegye a Kamara által nyújtott szolgáltatásokat,

d. a Kamara szerveinek határozatairól és munkájáról tájékoztatást kapjon,

e. részt vegyen a szakmai tagozatok tevékenységében,

f. a Budapesti Építész Kamara - vagy annak valamely testületi szerve - által hozott jogsértő határozat felülvizsgálata érdekében a vonatkozó eljárási szabályokat betartva bírósághoz forduljon, (perindítás: 31.§.5.)

g. a vonatkozó szabályok szerint a tisztségviselők visszahívását, illetve a Taggyűlés összehívását kezdeményezze,

h. hivatalos irataiban a Magyar Építész Kamara tagja megnevezést és a tagságát igazoló jelvényt és okirato(ka)t nyilvánosan használja.

24.§. A TAG KÖTELESSÉGEI

A tag kötelessége, hogy:

a. a tagdíjfizetés szabályait betartva (18§) a tagdíjat határidőre megfizesse,

b. megtartsa az Alapszabályban és a Szabályzatokban foglaltakat,

c. szakmai tevékenységét a jogszabályoknak, a hatósági előírásoknak, szakmai követelményeknek és a Kamara által megállapított etikai szabályoknak megfelelően végezze,

d. személyi adatainak, lakóhelyének változásáról a Budapesti Építész Kamarát tájékoztassa.

25.§. A TAGSÁG ÁTJEGYZÉSE

a. A Budapesti Építész Kamara tagját lakóhely változása esetén – kérésére - az illetékes Területi Kamarához kell átjegyezni.

b. Az átjegyzési kérelmet a lakóhelyváltozástól számított 30 napon belül annál a Területi Kamaránál kell előterjeszteni, ahol a kérelmezőt a lakóhelyváltozást megelőzően tagként nyilvántartották. Az átjegyzéssel a kérelmező előző Területi Kamarai tagsága megszűnik.

c. Az átjegyzési kérelemmel kapcsolatban az érintett Területi Kamarák Titkárságai az Ügykezelési és Pénzügyi Szabályzat szerint járnak el.

26.§. A TAGSÁGI VISZONY FELFÜGGESZTÉSE

1. A Budapesti Építész Kamara Elnöksége felfüggeszti a tagsági viszonyt, ha:

a. a tag ezt kéri,

b. a tagot a tagsági viszonyának felfüggesztésével járó jogerős fegyelmi büntetéssel sújtották.

2. A felfüggesztés ideje alatt a tagsági viszonyból eredő valamennyi jog- és kötelezettség szünetel.

3. A tag kérelmére felfüggesztett tagsági viszonyt a tag kérelmére, a fegyelmi büntetéssel felfüggesztett tagsági viszonyt a határozott idő elteltével -a tag kérelmére- az Elnökség helyreállítja.

V. TAGSÁGI VISZONY, A TAG JOGAI ÉS KÖTELESSÉGEI

27.§. A TAGSÁGI VISZONY MEGSZŰNÉSE

A tagsági viszony megszűnik:

a. lemondással,

b. jogerős fegyelmi határozattal történő kizárással,

c. a tagsági viszony állampolgársággal kapcsolatos feltételének (20.§.a.-c.) megszűntével,

d. foglalkozástól történt eltiltás jogerős bírósági határozata esetén,

e. a tag halálával,

f. ha a tagot cselekvőképességének korlátozottsága, vagy hiánya miatt gondnokság alá helyezték,

g. az Alapszabályban meghatározott (18.§.8.) tagdíjfizetési szabályok megszegése miatt hozott jogerős megszüntető határozattal.

28.§. A TAGSÁGI VISZONY NYILVÁNTARTÁSA

A tagsági viszony létesítésével, felfüggesztésével és megszűnésével kapcsolatos nyilvántartás a Titkárság feladata, amely a Tag- és Névjegyzékbevételi, valamint az Ügykezelési és Pénzügyi Szabályzatok előírásai szerint jár el.

VI. TAGSÁGI VISZONY A MAGYAR ÉPÍTÉSZ KAMARÁBAN

29.§. A TAGSÁGI VISZONY JELLEGE

1. A Budapesti és a többi Területi Kamara a vonatkozó törvényben szabályozott módon hozták létre a Magyar Építész Kamarát, és annak létrejöttével váltak tagjává.

2. A Budapesti Építész Kamara a bírósági nyilvántartásba vétellel -Alapszabálya elfogadása napjára visszaható hatállyal- azaz 1996. november 25-től a Magyar Építész Kamara tagja.

3. A Budapesti Építész Kamara tagsági viszonya, az ezzel járó jogok és kötelességek más Kamarával történő egyesülés esetén a jogutódra száll át. A működés felfüggesztése esetén a 34.§. szerint kell eljárni.

30.§. A BUDAPESTI ÉPÍTÉSZ KAMARA KÉPVISELETE

1. A Magyar Építész Kamara Küldöttgyűlésén, a Budapesti Építész Kamarát és tagjainak érdekeit tanácskozási és szavazati joggal Küldöttei képviselik.

2. A Budapesti Építész Kamara Tisztújító Taggyűlésén, a tisztségviselők választására előírt szabályok betartásával (12.§. ) kell a Budapesti Építész Kamara Küldötteit megválasztani.

3. A választható Küldöttek létszámát a Magyar Építész Kamara Alapszabálya határozza meg. A küldöttek pótlására és helyettesítésére a Taggyűlésen, a mindenkori küldöttlétszám 30% -nak megfelelő számú pótküldöttet kell választani.

4. a. A Küldöttek tisztségének megszűnése esetén pótlásuk a pótküldöttek küldötti kinevezésével történik. A kinevezést a pótküldöttekre adott szavazatok számának sorrendjében kell végrehajtani. A kinevezést írásban a Budapesti Építész Kamara Elnöke adja.

b. A Küldötteket akadályoztatásuk esetén meghatározott időtartamra pótküldött helyettesíti. A küldöttek helyettesítéséről - a Küldött írásbeli bejelentése esetén - a pótküldött meghatalmazásával az Elnök gondoskodik.

5. A Budapesti Építész Kamarát a Magyar Építész Kamarában - Küldöttgyűlés kivételével - a Budapesti Építész Kamara Elnöke vagy az általa felkért személy(ek) képviselik.

31.§. A BUDAPESTI ÉPÍTÉSZ KAMARA JOGAI

1. Küldöttei révén a Küldöttgyűlésben szavazati joggal részt venni.

2. Véleményezni a Magyar Építész Kamara Alapszabályát, illetve annak tervezett módosításait.

3. Véleményezni a Magyar Építész Kamara által kiadásra szánt Szabályzatok szövegét, és díjjegyzékeit.

4. Javaslatot tenni a Magyar Építész Kamara:

- Alapszabályával,

- Szabályzataival,

- működésével kapcsolatban.

5. A Budapesti Építész Kamara kérheti az illetékes bíróságtól - a vonatkozó eljárási szabály betartásával - a Magyar Építész Kamara valamely testületi szerve által hozott jogsértő határozat bírósági felülvizsgálatát. Perindítás eljárási szabálya:

perindítás előtt, a jogsértő határozatról történt tudomásszerzéstől számított 30 napon belül, de legkésőbb a határozat meghozatalát követő 6 hónapon belül írásban tájékoztatni kell a Felügyelő Bizottságot a sérelmezett döntésről. A pert az illetékes

VI. TAGSÁGI VISZONY A MAGYAR ÉPÍTÉSZ KAMARÁBAN

Bíróságnál a bejelentést követő 30 nap elteltével, de 60 napon belül lehet megindítani. A határidők elmulasztása jogvesztéssel jár.

32.§. A BUDAPESTI ÉPÍTÉSZ KAMARA KÖTELESSÉGEI

1. A Magyar Építész Kamara mindenkor hatályos szabályzatai szerint eljárni és az ezekben foglalt szabályoknak az érvényesülését biztosítani.

2. a Magyar Építész Kamara szakmai állásfoglalása szerint eljárni,

3. névjegyzékbe vételi illetve tagfelvételi ügyekben a II. fokú döntést végrehajtani,

4. az Etikai ügyekben a II. fokú döntést végrehajtani,

5. a tagdíjnak - a Küldöttgyűlésben - meghatározott hányadát a Magyar Építész Kamarának az előírt időben átutalni feltéve, hogy a Magyar Építész Kamara rendelkezik a tárgyévre vonatkozóan Küldöttgyűlése által elfogadott éves költségvetéssel.

VII. EGYESÜLÉS, SZABÁLYAI, MŰKÖDÉS FELFÜGGESZTÉSE

33.§. az Egyesülés szabályai

1. Szomszédos Területi Kamarával a Budapesti Építész Kamara akkor egyesíthető, ha a Taggyűlés érvényes (a jelenlévők 2/3-ának egyetértő szavazata) határozatával az egyesülést kimondja.

2. Az egyesülésre vonatkozó taggyűlési határozat akkor emelkedik jogerőre, ha az egyesülésben résztvevő szomszédos Területi Kamara(k) is hasonlóan határoz(nak).

3. Az egyesülési határozat jogerőre emelkedésének időpontjától számított minimum 3., maximum 6 hónapon belül lehet, illetve kell az egyesítést végrehajtani.

4. A szomszédos Területi Kamarával(kal) történő egyesülés esetén az új Területi Kamara illetékességi területe az egyesülő Területi Kamarákéhoz igazodik.

5. Az egyesítéssel létrejövő Területi Kamara az egyesült Területi Kamarák általános jogutódja.

6. Az egyesítés egyéb feladatait és szabályait az egyesítést kimondó Taggyűlés határozza meg.

34.§. A MŰKÖDÉS FELFÜGGESZTÉSE

1. A Budapesti Építész Kamara testületi szerveinek és tisztségviselőinek működését - a törvényességi felügyeletet ellátó miniszter kezdeményezésére - a Bíróság függesztheti fel, és a Kamara irányítására - a felfüggesztés tartamára - Felügyelő Biztost rendelhet ki.

2. A Felügyelő Biztos köteles a működés törvényességének helyreállítása céljából haladéktalanul összehívni a Taggyűlést.

3. Ha a Taggyűlés a működés törvényességét helyreállítja, a Kamara más testületi szervének és tisztségviselőinek működése sem függeszthető fel tovább.

* Az építészet fogalmát az Alapszabály az alábbiak szerint értelmezi: építészeti, terület- és településrendezési, táj- és kertépítészeti, belsőépítészeti, műemlékvédelmi és építészszakértői